![](https://www.document.no/wp-content/uploads/2022/03/armend-mehaj.jpeg)
Kosovos forsvarsminister Armend Mehaj. Foto: Facebook
Utbryterrepublikken Kosovo bruker nå Ukraina-konflikten for å oppfylle sitt ønske om å bli medlem av Nato. Kosovo har for øvrig «norsk» forsvarsminister, og Armend Mehaj ber nå USA om at det settes fart på prosessen for Nato-medlemskap, ifølge Reuters.
Mehai, som har norsk statsborgerskap, har også bedt USA om å etablere en permanent militærbase med amerikanske styrker i Kosovo. Forsvarsminister Mehaj viste til Russlands invasjon i Ukraina, og mente Kosovo som Nato-medlem, med en amerikansk base i landet i tillegg, ville bidra til fred, sikkerhet og stabilitet på Vest-Balkan:
«Accelerating Kosovo’s membership in NATO and having a permanent base of American forces is an immediate need to guarantee peace, security and stability in the Western Balkans,» Mehaj said on his Facebook page, ifølge Reuters.
Om forsvarsminister Mehaj skrev Document i mars 2021:
«Mehaj blir offisielt utnevnt i en seremoni tirsdag, opplyser talsperson Ibrahim Shala i Kosovos forsvarsdepartement til NTB. Mehaj er opprinnelig fra Kosovo, men han har bodd og jobbet i Oslo, melder flere kosoviske medier, blant dem Gazeta Express. Han har både norsk og kosovisk statsborgerskap, opplyser pressetalsperson Siri R. Svendsen i Utenriksdepartementet til NTB. Fra 1999 og i årene etter var Mehaj i Forsvaret, og han skal ha deltatt i fredsbevarende operasjoner blant annet i hjemlandet Kosovo, Irak, Afghanistan og Tsjad.
Ifølge 1881 er Armend Mehaj fortsatt bosatt i Oslo.
Kosovo erklærte seg som selvstendig stat i 2008, men per 3. mars 2020 har bare 97 av FNs 193 medlemsland formelt anerkjent Kosovo som suveren stat, ifølge Wikipedia. Antallet anerkjennende land varierer, og i 2018 hadde land som Madagaskar, Grenada, Dominica, Surinam, Liberia, São Tomé and Principe, Guinea-Bissau, Burundi, Papua New Guinea og Lesotho trukket sin anerkjennelse. En av grunnene til at slikt skjer, skal være at det skal ha pågått lobbyvirksomhet i forkant, det vil si at land skal ha anerkjent Kosovo etter korrupsjon i form av bestikkelser, ifølge Wikipedia, og altså ikke ut fra et ønske om egentlig å anerkjenne en stat.
For et eventuelt Nato-medlemskap teller det kanskje mer at enkelte Nato-land ikke har anerkjent Kosovo. Spania skal være et av dem, mens Norge ilte til med anerkjennelse med en gang Kosovo erklærte seg selvstendig. Norsk ambassade i Pristina kom også på plass helt fra starten, det vil si i 2008, ifølge Store norske leksikon.
Kosovo er et resultat av Kosovo-krigen i 1999. 24. mars er det 23 år siden Norge, med Bondevik som statsminister, sendte fly til Nato-bombingen av Jugoslavia. Krigen endte med at provinsen Kosovo i Serbia med makt ble stykket ut av Jugoslavia.
NATOs angrep på Serbia var den mest omfattende militære operasjon i Europa siden andre verdenskrig, og den lengste amerikanske operasjon siden Vietnamkrigen, ifølge Wikipedia:
«Det var NATOs første militæraksjon mot en suveren stat. Det var første gang den vinnende part i en krig ikke hadde et eneste tap. Det var første gang i historien at flyvåpen ble brukt alene for å få motparten til å gi opp. For første gang etter andre verdenskrig deltok Tyskland i angrep på en suveren stat.»
Serbia anser fortsatt Kosovo som sitt territorium. I dag er det bare 1,5 prosent serbere igjen i Kosovo. Det overveldende flertallet er nå kosovoalbanere, og 95,6 prosent av befolkningen er muslimer, ifølge Store norske leksikon, som ikke anser at ledelsen av utbryterrepublikken har hatt særlig gode kår:
«Ramush Haradinaj fra Alliansen for Kosovos fremtid (AAK) var statsminister fra 9. september 2017 til 19. juli 2019, da han valgte å gå av som statsminister etter å ha blitt innkalt til Den internasjonale domstol for forbrytelser i det tidligere Jugoslavia i Haag for å svare på spørsmål om den tidligere UCK-geriljaen. Haradinaj var offiser i UCK. Den 7. april 2016 ble Hashim Thaçi valgt til landets president. Sammen med ni tidligere separatister ble Thaçi i juni 2020 tiltalt for krigsforbrytelser av Den internasjonale domstol for forbrytelser i det tidligere Jugoslavia i Haag.»
Kosovo er ikke medlem av FN, men har søkt om observatørstatus i sammenslutningen av islamske land, OIC (Organisation of Islamic Cooperation), og er kanskje heller ikke sånn sett et typisk medlemsland for en vestlig forsvarsallianse. Men det teller kanskje å ha «norsk» forsvarsminister?
Lenker:
Kosovo asks U.S. for permanent military base, speedier NATO membership, Reuters: https://www.reuters.com/world/europe/kosovo-asks-us-permanent-military-base-speedier-nato-membership-2022-02-27/
Kosovos nye forsvarsminister er norsk statsborger, Document:
https://www.document.no/2021/03/23/kosovos-nye-forsvarsminister-er-norsk-statsborger/?fbclid=IwAR3IkHUTeGqB2h91erJIqf68XqTgaKiIuTSmPkjVrsYGeszEA2jhvoajFFw
Withdrawal of recognition of Kosovo, On 5 December 2018 https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-006438_EN.html
20 år siden Bondevik sendte fly til Nato-bombing av Jugoslavia.
Kosovokrigen: https://no.wikipedia.org/wiki/Kosovokrigen
Store norske leksikon om Kosovo: https://snl.no/Kosovo
Kosovo President Thaci arrested, moved to The Hague to face war crimes charges,
November 5, 2020 https://www.reuters.com/article/us-warcrimes-kosovo-thaci-idUSKBN27L1DO
Kjøp Alf R. Jacobsens sensasjonelle «Stalins svøpe: KGB, AP og kommunismens medløpere» her!